A Czinege és Fiai Kft. is aktívan részt vett az Elektromos Fűtés Konferencián
![A Czinege és Fiai Kft. is aktívan részt vett az Elektromos Fűtés Konferencián](https://elektromosczinege.cdn.shoprenter.hu/custom/elektromosczinege/image/cache/w550h300q100/6369-1692358079.jpg.webp?lastmod=0.1582213581)
Október 11-én tartotta meg Elektromos Fűtés Konferencia című rendezvényét a VGF&HKL szaklapot is gondozó kiadócsoport a Lechner Rendezvényközpontban. A program keretében szakemberek előadásai hangzottak el, és kerekasztal-beszélgetésre is sor került modern technológiákról, segítve ezzel a villamosipari területen dolgozó kollégák tájékozódását. Az elektromos fűtés gazdaságosságát érintő kérdésekről ifj. Czinege Károly elektromosfűtés-specialista, tanácsadó, a Czinege és Fiai Kft. ügyvezető tulajdonosának érdekfeszítő előadását hallhatták az érdeklődők.
„Mikor gazdaságos az elektromos fűtés?” – tette fel előadásának címében a kérdést ifj. Czinege Károly, majd rögtön meg is válaszolta azt:
„Akkor, ha használjuk a betont, az örök „áramakkumulátort”. Az elektromos fűtéshez nyáron hagyományos akkumulátorban tárolni áramot télire egyszerűen nem megy. Az elmúlt években azonban egyre többen alakítottak ki elektromos hőtárolós padlófűtést, ami a fenti dilemmát megoldja. A padlófűtés hőtárolós jellege abban áll, hogy legalább 10-15 cm lépésálló hőszigetelésre terítik a szintén legalább 10 cm vastag betont, amibe bekerül az SJXFJ típusú állandó ellenállású fűtőkábel. A fűtőkábel padlóérzékelős termosztát segítségével a kívánt hőmérsékletre fűti a betont. A jól hőszigetelt beton annyi hőt képes eltárolni, hogy akár 1 napos áramkimaradás esetén sem hűl ki a lakás” – magyarázta a szakember, s hozzátette:
Így tudjuk a napelem termelte áramot nem akkumulátorban áramként, hanem betonban melegként tárolni, és télen a meleg lakás biztosítása a cél!
Az elektromos fűtésnek sok olyan esete is van, amikor az elektromos fűtés kiépítése még napelem nélkül is kifejezetten gazdaságos. Ilyes eset, ha a fűtendő lakás energiaigénye kicsi, mert ilyenkor egy gázfűtés kiépítésének alapköltsége aránytalanul nagy, vagy ha egy-egy helyiséget külön kell fűteni. Akkor is jó megoldás az elektromos fűtés, ha kiegészítő fűtésre van szükség, ha meglévő vizes fűtési rendszerű ház napelemet kap, vagy ha egy társasházban az engedélyezett kémény kialakítása aránytalanul költséges, a beruházása sosem térül meg.
Még több okosrendszert!
Kiss Ernő, a Magyar Napelem Napkollektor Szövetség (MNNSZ) elnöke szerint, ha van elektromos energiánk, például napelemes termelésből, akkor célszerű azonnal elhasználnunk, amint az rendelkezésre áll – akár az épületünk időleges túlhűtése vagy -fűtése révén is.
Mint az Resperger Róbert energiakereskedelmi szakértő előadásából kiderült: a rugalmatlan naperőművek fejlődésével párhuzamosan nem jöttek létre új, rugalmasságot biztosítani képes erőművek. Így amennyiben át lehet állni másik erőforrásra, vagy ki lehet használni az épületek hőtároló képességét, akkor a kiegyenlítő piacokon részt lehet venni fogyasztóként is. A villamosenergia-rendszer állapota alapján a kiegyenlítő energia ára a negatív tartománytól a pár száz Ft/kWh-ig terjed, szélesebb tartományban mozog, mint a nagykereskedelmi ár.
Atomenergia és napenergia címmel Biró Bence, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Természettudományi Kar Nukleáris Technikai Intézetének munkatársa tartott előadást. Szerinte szükség lenne még több okosrendszerre, a HMKE-betáplálás mérésére, a prosumerek (fogyasztó és termelő egységek) együttműködésére a villamosenergia-rendszerrel, valamint tudatos tulajdonosokra / felhasználókra, szemléletformálásra, ösztönző tarifarendszerre és nagy mennyiségű villamos energiatárolására.
Kerekasztal-beszélgetés
A konferenciát kerekasztal-beszélgetés zárta, résztvevői voltak dr. Csomor Rita fizikus, energetikai tanúsító, Hodermarszki Zsolt, a Daikin képviselője, Szemán Róbert, a VGF&HKL szaklap főszerkesztője.
Szemán elmondta, hogy bár a szakma nagyon is tisztában van az épületben tárolható hő jelentőségével, a szélesebb nagyközönség számára egyelőre nem evidens ez a tudás. Éppen ezért az általa vezetett lap kiadója széles körű felvilágosítási kampányt indít annak érdekében, hogy a laikus közvélemény ne csak az akkumulátorokban lássa az energiatárolás lehetőségét.
A hőtároló tömeg szerepét az épület működésében dr. Csomor Rita ismertette rövid előadásában:
„Hirtelen változott meg körülöttünk a világ: az olcsó energia korszakának szinte egy csapásra lett vége. Mindez a felhasználókat és a tervezőket arra késztette, hogy korábban ismeretlen rendszereket kezdjenek el megismerni és használni, sőt, a korábban nem ajánlott megoldások váltak mostanra ajánlottá.
Az időjárás-változás egyre jobban érinti a nyári komfortérzetünket, az épületek egyre inkább túlmelegednek, ezért egyre többen telepítenek klímaberendezést a házukba. Helyette (mellette) lehetne alkalmazni passzív eszközöket/megoldásokat, úgy is mint hőtároló tömeget, árnyékolást, szellőztetést. Mivel télen „csak” túlfűtést eredményez egy könnyű szerkezetű házban a nagy szoláris nyereség, nem veszünk tudomást arról, hogy ezt a plusz energiát el is tárolhatnánk az épületszerkezetekben.”
Hodermarszki Zsolt arról beszélt, hogy az új felfogás szerint nem igényre, hanem a rendelkezésre álló energiára szabályozzuk épületeink hőtermelőjét. Elmondta, hogy ez a szemlélet egyelőre meglehetősen idegen az építészeknek, a gépész tervezőknek és a felhasználóknak, de kölcsönös együttműködéssel, rendszeres vizsgálatokkal, mérésekkel és edukációval ez a helyzet megváltozhat.
Tetszett a cikk? Tudj meg rólunk többet, fedezd fel a jövő fűtését, az elektromos fűtést a shop.czinege.hu oldalunkon